joulu
Kauhavan vapaaseurakunnan joulutervehdys
Almgren, Kai
Kauhava-Seura
fin
runot
Alkusanat: Jouluaamun kirkkomatka mieleeni nyt tulee.
Annala, Anneli
Kauhavan seurakunnan edustajan joulutervehdys
Mäkinen, Samuel
Lumio, Markku
Kauhavan Joulu 2021 -lehden ns. pääkirjoitus. Kirjoittaja kertoo Kauhavan kirkon palosta vuonna 1921.
Ruotsala, Seppo
Alkusanat: Lapsuuden joulu, tulisit vielä joskus meille
Haapoja, Tuula T.
projektit
museot
Iisakin Jussin tupa
Kirjoittaja kertoo puolessa välissä olevan museomäen kunnostushankkeen edistymisestä.
Palomäki, Hilkka
sukututkimus
Salmi, Vexi
Koukkunen, Kari
Isosomppi, Veikko H.
muistelmat
Nousiainen, Pertti
Kauhavan seurakunta
nuoriso-ohjaajat
laulukirjat
kitara
Sininen laulukirja
Kirjoittaja kuvailee Pertti Nousiaisen vuosia Kauhavan seurakunnan nuoriso-ohjaajana vuosina 1960-1968 ja kertoo Sinisen laulukirjan synnystä.
mopot
Tunturi
Rauma
Kauhava
Kirjoittaja kertoo muiston, miten ajoi mopoikäisenä Tunturi-mopedilla Kauhavalta Raumalle ja seuraavana päivänä takaisin.
Perttula, Raimo
Perttula
kylät
Kirjoittaja muistelee lapsuutensa sattumuksia Kauhavan Perttulanmäeltä.
Wansen, Hannele
joulurunot
Alkusanat: Niin vähästä sen saa joulumielen
Hemminki, Heikki
Kauhavan hyväntekijät ja Tarton lämpökuningas
Veeber, Tiit
liikemiehet
yrittäjät
Viro
meijerit
Humanitaarista apua Viroon järjestäneet kauhavalaismiehet loivat yhteisyrityksen tarttolaisen liikemiehen Tiit Veeberin kanssa. Artikkeli kertoo Veeberin elämästä.
Vuorinen, Risto
Juho Jouppi Seinäjoen kuorotoiminnan kehittäjänä
Seinäjoki
musiikkielämä
kuorot
musiikkijuhlat
Jouppi, Juho
Maria Fedorovna, Venäjän keisarinna
Seinäjoen (Nuijan) naiskuoro
Seinäjoen orkesteriyhdistys
Jouppi, Lauri
Jouppi, Sakari
Lauri Jouppi kuvaa isoisän isän Juho Joupin toimintaa Seinäjoen musiikkielämässä. Hän kertoo myös mm. keisarinna Maria Fedorvan vastaanotosta Seinäjoen asemalla vuonna 1914 sekä Seinäjoella järjesteyistä Laulu- ja Soittojuhlista. Kuvassa Seinäjoen (Nuijan) Nasikuoro vuonna 1913 ja Seinäjoen Laulu- ja Soittojuhlien ohjelma vuodelta 1936.
Alvariana
Etelä-Pohjanmaan Naisklubi
Lyseoseura
Seinäjoki-seura
Suomalaisen tangon Satumaa
Seinäjoen lukion korkeatasoinen kielten opetus
opettajat
kieltenopettajat
Seinäjoen lukio
lukio
muistot
Salo, Eeva-Kaisa
Maijala, Rauha
Salmelin, Pertti
Malin-Panula, Jaana
Kirjoittaja muistelee Seinäjoen lukion kielten opettajia 1980-luvulta. Kuvassa opettajien ryhmäkuva lukuvuodelta 1987-1988.
Komulainen, Katja
kunnallispolitiikka
Rantala, Erkki
kaupunginjohtajat
Vantaa
Hakala, Pentti
Seinäjoen lyseo
Kirjoittaja Kari Wallenius muistelee kouluaikoja ja yhteiskunnallisen kiinnostuksen heräämistä Seinäjoella sekä kunnallispolitiikkaa Vantaalla, jossa oli mukana myös hänen luokkatoverinsa Erkki Rantala. Kuvassa lyseolaiset Erkki Rantala ja Mikko Viinikka.
Wallenius, Kari
matkakertomukset
pakinat
matkat
mieskuorot
Etelä-Pohjanmaan mieslaulajat Jussit
Yhdysvallat
Oiva Järvenpään vuonna 1960 kirjoittama humoristinen matkakuvaus Etelä-Pohjanmaan Mieslaulajien Jussien matkasta Amerikkaan. Kuvassa Oiva Järvenpää.
Järvenpää, Oiva
taksinkuljettajat
koomikot
harmonikansoittajat
esiintyjät
Hoiturifutarit
Taksiurhot
Artikkeli kertoo seinäjokelaisesta taksikuskista ja koomikosta Oiva Järvenpäästä, joka järjesti myös sairaanhoitajien ja taksinkuljettajien välisiä "potkupallo-otteluita", joilla kerättiin rahaa nuorisourheilutoimintaan.
Aaltonen, Markus
Vanhat eteläpohjalaiset sananparret ja sutkautukset avaavat ovia historiaan
sananparret
sananlaskut
Ikola, J. O.
murteet
Sananparsia Seinäjoelta, Nurmosta, Ylistarosta ja Peräseinäjoelta. Sanonnat on julkaistu Vaasan Jaakkoon kokoamassa kirjassa Eteläpohjalaisia sananparsia.
Nurmi, Seppo
Etelä-Pohjanmaa elinvoimaiseksi Seinäjoen vetämänä vai Seinäjoesta huolimatta?
maakunnat
elinvoimaisuus
kilpailukyky
aluekehitys
koulutus
kuntaliitokset
Etelä-Pohjanmaa
Eläkkeellä oleva Etelä-Pohjanmaan TE-keskusksen johtajaa pohtii Etelä-Pohjanmaan maakunnan elinvoimaa ja kilpailukykyä esimerkiksi elinkeinoelämän, koulutuksen ja kuntaliitosselvitysten kautta.
Harjunen, Raimo
nimistöntutkimus
kadunnimet
asemakaavoitus
kaavanimet
Laulateenmäki
Vuoromyllynkatu
Flinkinsuora
Flinkinkuja
Flink, Matti
Seinäjoen kaupungin paikkatietoasiantuntija kertoo, minkälaisia lähteitä ja periaatteita käytetään uusien paikannimien luomisessa.
Honkaniemi, Atte
Kuulan-Klemetin patsas : miksi Seinäjoelle?
patsaat
muistomerkit
säveltäjät
Kuula, Toivo
Klemetti, Heikki
Kirjoittaja kertoo Kuulan-Klemetin patsaan suunnittelun aikoihin 1950-luvulla nousseesta keskustelusta, jossa vastustettiin kaksoispatsasta ja sen sijoittamista Seinäjoelle, joka ei ollut kummankaan säveltäjän kotipaikka.
Soininen, Mikko
nimet
toimikunnat
suunnittelu
Kirjoittaja muistelee vuosina 2005-2021 johtamansa Seinäjoen nimistötoimikunnan toimintaa.
Jouppi
Joupinkylä
lapsuus
Kirjoittajan lapsuusmuistoja 1960-luvulta Seinäjoen Joupinkylästä.
Sain Esko Palolta ammatin ja harrastuksen
Palo, Esko
Seinäjoen tyttölyseo
koulut
Kirjoittajan koulumuistoja Seinäjoen tyttölyseosta ja sen opettajasta Esko Palosta.
Kotkamaa, Hilkka
Selkämaan pukimo vaatetti tyylitietoisia herroja
Selkämaa, Heikki
Selkämaan pukimo
vaatetusala
ompelijat
vaateliikkeet
Artikkelissa kerrotaan Seinäjoella 1950-1970-luvuilla toimineesta Selkämaan pukimosta.
Kivistö, Katariina
Palosaari, Eija
Eeva Soivion hinku lavoille kypsyi Seinäjoella
Soivio, Eeva
näyttelijät
Näyttelijä Eeva Soivion lapsuus- ja nuoruusmuistoja Seinäjoelta.
elokuvateatterit
historia
Artikkelissa kerrotaan Seinäjoen elokuvateatterien historiasta.
Vieri, Jukka
Ontuvia selityksiä Lakeuden ristin syntyhistoriasta
Aalto, Alvar
Aalto-keskus
Tala, Jussi
Ala-Kulju, Reijo
Lakeuden risti
Markus Aaltonen kuvaa vaiheita, joiden jälkeen Seinäjoen kirkon suunnittelijaksi valittiin Alvar Aalto. Hän pohtii etenkin kirkon rakennustoimikunnassa toimineiden Reijo Ala-Kuljun ja Jussi Talan vaikutusta asiaan.
Pohjanmaalta kajahtaa: Lakeuden risti pyhänä tilana
kirkkorakennukset
arkkitehtuuri
Cambridgen yliopiston arkkitehtuurin apulaisprofessori tutkii artikkelissa Aallon kirkkoarkkitehtuuria ja etenkin Lakeuden ristiä uskonnollisena tilana.
Nivarti, Sofia
Kauppaneuvos Falanderin, Yhdysvaltain vapaussodan ja Seinäjoen kohtalonyhteys
tervakauppa
1700-luku
ulkomaankauppa
kauppapolitiikka
taloushistoria
Falander, Abraham
Kirjoittaja kuvaa tervakaupan merkitystä Pohjanmaan historiassa 1700-luvulla.
Kuisma, Markku
Heikki Ylikangas, historiantutkimuksen mestari oikeustieteellisessä tiedekunnassa
Ylikangas, Heikki
professorit
oikeushistoria
tutkijat
Jukka Kekkonen kertoo Ylikankaan urasta ja merkityksestä yliopistomaailmassa.
Kekkonen, Jukka
Oikia pohojalaanen : ja mitenkä sellaaseksi tullahan
alueellinen identiteetti
kotiseutu
pohjalaisuus
Suomen Kotiseutuliiton toiminnanjohtaja pohtii, mitä on pohjalaisuus, ja miten maakunnallista identiteettiä rakennetaan ja on historiassa rakennettu.
Ylitalo, Teppo
Väestönkasvu oli ensi kertaa pelkästään maahanmuuton varassa
väestönkasvu
väestönmuutokset
muuttoliike
maahanmuutto
väestönkehitys
Etelä-Pohjanmaan liiton maakunta-analyytikko kuvaa Seinäjoen vuoden 2024 väestökehitystä
Rossinen, Marko
Pesäpallohegemonian uhmaaja Arvi Rinta-Kauppi
pesäpallo
jalkapallo
joukkoviestimet
sanomalehdet
urheilutoimittajat
Rinta-Kauppi, Arvi
Koivisto, Juhani
Kaminen, Anssi
Jutussa kerrotaan pesäpallon ja jalkapallon suhteista 1970-luvulla sekä urheiluaiheisia pakinoita sanomalehti Ilkkaan kirjoittaneesta nimimerkistä Arvi Rinta-Kauppi.
Katseinen, Kauko
lavatanssit
seuratanssi
tanssilavat
ihmissuhteet
linja-autoliikenne
Nurmo
Haali
Maakuntatalo
tanssipaikat
Jutussa kerrotaan nurmolaisten nuorten tansseissa käymisestä 1960-luvulla.
Ylä-Autio, Ilmari
Pohjola, Paavo
Lietoila, Aulis
koulurakennukset
viulistit
varusmiespalvelus
Artikkelissa kuvataan, kuinka Seinäjoen lyseon rehtori Aulis Lietoila hankki koulun entisen oppilaan, viulisti Paavo Pohjolan, esiintymään uuden koulun vihkiäisiin vuonna 1957.
Tohnin kyläseura kehittää toimintaa ja tiloja
kyläyhdistykset
kesäteatterit
kiinteistöt
Tohnin kyläseura
Vetola
Tohnin kyläseuran tavoite on hankkeella edistää Vetolan kiinteistöjen käyttöikää, turvallisuutta, ajanmukaisuutta ja toimivuutta tiloja käyttäville tahoille, mm. kesäteatteritoiminnalle. Hanke on saanut EU:n maaseuturahoitusta. Kahdeksan eri työpakettia toteutetaan ajalla 12.2024-12.2025.
Vuorela, Janne
Töysä-seura ry.
kävelykierrokset
oppaat (ammatit)
Töysä
kirkonkylät
yleisötilaisuudet
Kesällä 2025 tulossa olevan opastetun yleisötapahtuman kuvaus. Kiertokävely lähtee Töysän Ns:lta. Kävelyllä kerrotaan mistä alue (Lopotti) on saanut nimensä, mitä erilaisia yrityksiä ja kauppaliikkeitä siellä on toiminut ja millaisia henkilöitä vaikuttanut. Tarinat sijoittuvat 1800-luvun lopulta 1980-luvulle.
kansankertomukset
artikkelit (julkaisut)
maaherrat
E.A.Pennalan laatiman kirjoituksen on julkaissut Erkki Peltonen, 9.9.1932 lehdessä: Virtain, Ähtärin, Alavuden ja Töysän Sanomat. Kansallisarkistosta lehtijutun löytänyt Tarja Ylimäki. Kertomus siitä, miten Töysässä sijaitseva mäki on saanut nimensä. Aikoinaan kuultiin, että maaherra oli ajamassa vaunuilla pitäjästä toiseen. Tuon mäen kohdalla hevonen säikähti herran kulkua ihmettelemään tullutta poikaa ja vaunut kaatuivat. Kuperkeikkapaikka sai kansan suussa nimen Maaherran pakka.
Pennala. E. A.
50-vuotta sitten ripille päässeiden juhla seurakuntakodilla
rippikoululaiset
1970-luku
tapaamiset
Vuonna 1974 Töysän kirkossa ripille päässeet kokoontuivat 1.9.2024. Kuvaus päivän ohjelmasta sekä yhteiskuva osallistujista (nimet mukana). Lisänä rippikuvia vuodelta 1974.
Ala-Mutka, Tapani
Jokiahon talon elämää Kitulankylässä ja vähän vierestäkin
Mantere, Aili
Kari, Hilda
Vähämaa, Heikki
Mantere, Sulo
Vähämaa, Sulo
Mantere, Hilda
sukutila
vaatturit
Aili-äiti ja lapset Martti ja Maire (myöh. Kinnunen) ovat muistelleet elämää Havusessa ja Jokiaholla. Perheen isä oli nimeltään Sulo. Aili (os. Kari) oli kotoisin Lehtimäeltä ja aluksi hänen synnyinperheensä vaiheita Lehtimäen kirkonkylän liepeiltä. Muistelus myös Hilda Karista sekä Sulon isästä Heikki Vähämaasta. Sulo toimi pääasiallisesti räätälinä mutta myös Kitulankosken sahalla. Perheen vaiheista sota-aikana ja lisäksi muisto 1960-luvulta, kun Jokiahon talo oli palaa. Muistelus myös Mantereen Hildasta, Hilda-tädistä. Muistelmat on muistiin merkinnyt Juhani Kinnunen.
Kinnunen, Juhani
Heikki Heikkolan / Mäntylän kirjoituksia
pientilat
pellonraivaus
uudisraivaus
Heikkola, Matti
Heikkola, Senja
Artikkeli kertoo Matti ja Senja Heikkolan hirvittävän suuresta työmäärästä maatilan perustamisessa 1930-luvulla. Kivisten peltojen raivauksesta, tuvan kunnostamisesta, kaivon kaivamisesta jne. Artikkelin on Töysä-seuran arkistosta löytänyt Tarja Ylimäki.
Heikkola/Mäntylä, Heikki
Heikkola, Heikki
Mäntylä, Heikki
maakauppa (kaupankäynti maaseudulla)
kauppiaat
myymälät
1800-luku
1900-luku
Bygden, Carl Arvid
Viitamäki, Henrik Henrikinpoika
Viinanen, Matti Matinpoika
Alttius, Emil Juhonpoika
Vainio, Kaarlo Kallenpoika
Pelander, Juho
Pelander, Saara
Aluksi taustaa kauppojen ja kauppiaiden asettumisesta Töysään. Ensimmäinen maakauppa (nyk. "kivijalkaliike") lienee perustettu 1863 , kauppias vaasalaissyntyinen Carl Arvid Bygden. Kaupan paikka Ponnenjoen sillan lähettyvillä, ns. Lopotinkylässä. Artikkelissa käsitelty myös muita Töysässä kauppiaana toimineita henkilöitä.
Ylimäki, Tarja
Koivula, Uuno
valokuvaajat
valokuvat
Mutkan koulu
Kirjoittaja on selvitellyt Töysän historia-kirjan sivulla 344 olevan koulukuvan valokuvaajaa. Kuva on Mutkan koulun oppilaista, opettajansa kera, otettu vuonna 1936. Valokuvaajaksi paljastui Uuno Koivula (1912-1994), Töysän Kitulankylästä. Kirjoittajan muistelmia Uunon elämäntaipaleesta valokuvaajana ja maatilallisena. Kuvituksena ko.koulukuva, Ica-levypaljekamera ja Uunon aikavalotuksella ottama ja yhdistelemä omakuva.
Mantere, Jorma
postikortit
keräily
aiheet
kansanperinne
Aukeamalla 5 postikorttia, joiden aiheena tukin uitto, uimassa, muuripatojen valanta, naruhyppely, pesäpallo. Kortit piirtänyt Kaapo Wirtanen (1886-1959)
Hepojoki, Pentti
1950-luku
makeiset
mainonta
Kirjoittajan lapsuusmuisto 1950-luvulta: kuorma-autosta oli rakennettu laivaa muistuttava ajoneuvo, jossa oli "kannella" "tykki", jolla ammuttiin makeisia yleisöön. Karamellilaiva vieraili mm. lähikaupoissa. Mukana kuva laivasta.
Koivula, Risto
siirtolaisuus
amerikansuomalaiset
siirtolaiset
Liesmäki, Tuomas Teodor
Töysän Ritolassa 31.5.1886 syntyneen Tuomas Teodor Liesmäen vaiheita. Hän syntyi Tuomas ja Maria Liesmäen perheeseen (11 lasta). Muutti Matti-veljensä perässä Amerikkaan 1910, aluksi Chathamissa, Michiganissa, josta muutti Wakefieldiin. Työskenteli aluksi rautakaivoksissa, sittemmin karjankasvattajana. Avioitui Impi Järven kanssa 1914, saivat viisi poikaa. Lyhyesti poikien vaiheita maailmansotien aikana. Tuomas kuoli 1959 Ironwoodissa. Artikkelissa myös yleistietoa siirtolaisuudesta; Töysästä lähteneiden määrä, kaivostyöstä yleensä, liitteenä 11 valokuvaa, lähteet mainittu lopuksi. Kirjoittaja on Tuomaksen veljen tyttären tytär, os. Ilomäki.
Inkeri, Taina
Alkusanat: On jokaiselle kotiseutu tuttu, muistuu sieltä mieleen niin moni juttu.
Saarinen, Jouko
eng
Tohnisen tyttöjen elämän biisejä Sepänniemessä
kotiseutujuhlat
partiolaiset
Tohnisen tytöt
ohjelmaformaatit
laulut
Ryhmä entisiä Tohnisen tyttöjä (ent. partiolaisia) kokoontui kesäkuussa 2024 Töysässä Töysä-viikon aikana. He järjestivät "Elämäni biisi" -ohjelmanumeron Sepänniemessä ko. viikon aikana. Esitetyt kappaleet ja niiden valitsijat ja taustat kokosi artikkeliksi osallistujien puolesta Annikki Harjumäki. Valokuvat Ylimäki ja Sorila.
Harjumäki, Annikki